ARST SELGITAB | Ohtlikku kõrgvererõhktõbe on lihtne kontrolli all hoida. Mis on kõrge vererõhu ravimata jätmise tagajärjed?
Püsivalt kõrge vererõhk on terviseprobleem, mida ei tohi mingil juhul tähelepanuta jätta – see toob kaasa tüsistusi kogu organismis ja võib lõppeda fataalselt.
![](https://images.delfi.ee/media-api-image-cropper/v1/1eb80e00-41b8-11ed-af01-abc2bdc7e831.jpg?noup&w=1200&h=711&ch=0.8426&cw=1&cx=0&cy=0.0937&r=16:9&rotate=0&flip=0)
„Kuigi risk haigestuda hüpertooniatõppe kasvab vanusega, esineb haigust juba ka noortel ja vahel isegi lastel,“ tõdeb Tartu ülikooli kliinikumi kardioloogiateadur Teele Kasepalu. Suurt rolli haiguse avaldumisel mängib perekondlik taust. „Kui lähisugulastel, näiteks vanematel on esinenud kõrgenenud vererõhk, on tõenäosus hüpertooniatõve tekkeks märkimisväärselt suurem,“ ütleb arst. Palju oleneb siiski ka eluviisist. „Vererõhk on kõrgem rasvunud, vähese füüsilise aktiivsusega inimestel ja suitsetajatel. Samamoodi mõjub liigne soolatarbimine. Maailma terviseorganisatsioon WHO soovitab süüa soola alla viie grammi päevas. Paljud poest ostetavad toidutooted on aga juba soolarikkad, mistõttu kiputakse soovitust ületama ise toidule liigselt soola lisamatagi. On leitud, et Euroopa regioonis tarbib inimene keskmiselt 8–19 grammi soola päevas, mida on kindlasti liiga palju.“
Alla 65aastaste seas on meestel hüpertooniatõbe rohkem kui naistel, aga miks see nii on?